FAIR-register
Register som viser FAIR-status for alle DOK-data, Mareano-data og Marine grunnkart-data
Trua arter - kartleggingsbehov
Datasettet inneholder modellert innsamlingsintensitet for artsgruppene karplanter, insekter og edderkoppdyr, sopp og lav i Norge. Datasettet viser de dårligst kartlagte områdene for de respektive artsgruppene, definert som 25 %, 10 % og 5 % laveste estimerte innsamlingssintensitet (alle arter).
Anadrome laksefisk - Strekninger
Datasettet viser samlet utbredelse av anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) i vassdrag som har bestander av disse. Datasettet har både flate- og linjegeometri. Flatelaget er sammenstilt med utgangspunkt i bestandsflater for hver av de tre aktuelle artene (laks, sjøørret og sjørøye), i målestokk 1:5000. For at datasettet skal brukes effektivt i vannforvaltningen er linjelaget produsert med utgangspunkt i NVEs elvenettverk i målestokk 1:50000. På grunn av dette vil de anadrome strekningene se forskjellig ut i kartet, særlig der det er tale om sideelver/sidebekker. Noen anadrome strekninger vil heller ikke vises i linjelaget. Anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) finnes i mange vassdrag i landet. Vassdragene i dette datasettet anses å føre anadrome laksefisk. Datasettet omfatter hovedelv, sideelver og innsjøer så langt opp som anadrome laksefisk forekommer. Forvaltningen av anadrome laksefisk er bestandsrettet. I datasettet er begrepet bestand brukt for gruppen individ av samme art som lever innenfor et avgrenset område og som tilhører en felles genetisk gruppe, som oftest ett vassdrag. I noen vassdrag vil det være flere bestander av samme art. Det forekommer anadrome laksefisk i vassdrag som ikke er del av datasettet. Statsforvalteren kan vedta at et vassdrag skal anses for å føre anadrome laksefisk, jf. lakse- og innlandsfiskloven § 31 første ledd, bokstav e. Alle nasjonale laksevassdrag er fullstendig dekket i datasettet. Oppdatering med data for øvrige vassdrag med anadrome laksefisk vil skje fortløpende.
Naturtyper - verdsatte
Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper -KU-verdi". Datasettet viser naturtypelokaliteter fordelt på verdikategorier i henhold til verdsettingskriteriene i veilederen M-1941 Konsekvensutredninger for klima og miljø. Datasettet viser ikke naturtyper i marint miljø. Som grunnlagsdatasett er benyttet "Naturtyper - Utvalgte", "Naturtyper på land (NiN)" og "Naturtyper på land og i ferskvann (HB13)". Naturtypene kartlagt etter DN-håndbok 13 er, med unntak av lokaliteter som er utvalgte naturtyper, ikke mulig å knytte presist til dagens utvalgskriterier for hvilke naturtyper som kartlegges. Lokalitetene er derfor plassert uten forsøk på å ta hensyn til utvalgskriterier.
Anadrome laksefisk – Forvaltningsregioner
Datasettet viser forvaltningsregioner for anadrome laksefisk. Forvaltningsregionene er etablert som et virkemiddel i arbeidet med en bestandsrettet forvaltning, blant annet med tanke på regulering av fiske i sjø. Kysten er delt inn i ytre kyststrekninger og fjordregioner. Dette bygger på at laks som fanges i ytre kyststrøk normalt tilhører mange bestander fra flere regioner, mens laks fanget i fjordstrøkene i langt større grad tilhører bestander fra elver inne i fjorden. Grensen mellom ytre og indre region er fastsatt på bakgrunn av merkeforsøk og erfaringsbasert lokalkunnskap.
Arter av nasjonal forvaltningsinteresse
Arter av nasjonal forvaltningsinteresse er et forvaltningsrettet datasett som distribueres av Miljødirektoratet, der datafangsten helt og fullt er basert på dataflyten for artsdata som er etablert av Artsdatabanken. Artsdatabanken har, siden etableringen i 2005, etablert dataflyt med relevante institusjoner og relevante databaser som blir synliggjort i Artskart. Eierskapet til data er avklart og ligger hos originalverten. Arter av nasjonal forvaltningsinteresse består både av arter som trenger beskyttelse og arter som er skadelige (fremmede). Alle relevante artsgrupper er omfattet. Beslutning om hvilke arter som inngår er i all hovedsak tatt i henhold til ulike relevante statuser som arter kan befinne seg i. Trua arter, ansvarsarter og freda arter er eksempler på slike statuser, som i datasettet er definert som utvalgskriterier. I tillegg til at det er besluttet hvilke arter som skal inngå, er det besluttet to kvalitetsparametere som må være utfylt eller som må fylle noen minstekrav; geografisk presisjon og funksjon (aktivitet). Disse kravene varierer mellom ulike artsgrupper. Kartlagte forekomster av sensitive funksjonsområder for gitte arter, dvs. forekomster som det ikke skal være allmenn tilgang til detaljert informasjon om, er ikke inkludert i dette datasettet.
Naturvernområder
Datasettet inneholder verneområder og vernede enkeltobjekt i Norge, herunder Svalbard og Jan Mayen. Verneområder opprettes først og fremst for å bevare naturverdier av nasjonal betydning. Dette er verdier vi skal ta vare på for all overskuelig framtid, også med tanke på naturopplevelse og kunnskap om naturen. Verneområdene forvaltes av fylkesmannen, kommunen, et nasjonalparkstyre eller et interkommunalt verneområdestyre.\\n\\nDatasettet gir en oversikt over hvilke områder som er vernet etter følgende lover:\\n- naturmangfoldloven av 2009\\n- biotopvern etter viltloven av 1981\\n- naturvernloven av 1970\\n- lov om naturvern av 1954\\n- lov om Jan Mayen av 1930\\n- lov om naturfredning av 1910. \\n\\nI tillegg inneholder det områder vernet etter følgende lovverk på Svalbard: \\n- Svalbardloven av 1925\\n- Svalbardmiljøloven av 2002.\\n\\nFor vernevedtak etter 1970 gir datasettet også tilgang til verneforskriften som gjelder for hvert enkelt verneområde.
Ramsarområder
Datasettet viser norske naturvernområder med status som ramsarområder, under den internasjonale våtmarkskonvensjonen (Ramsarkonvensjonen). Alle norske ramsarområder er vernet som naturvernområder (eget datasett). Noen ganger omfatter ramsarstatusen kun deler av det aktuelle naturvernområdet. Et ramsarområde kan også omfatte areal i flere ulike naturvernområder. I dette datasettet defineres entydig hvilke areal som omfattes av Ramsarkonvensjonen i Norge. I tillegg inneholder det en områdebeskrivelse på norsk, som forklarer om historikk og begrunnelse for at områdene har fått en så viktig internasjonal status.
Anadrome laksefisk - Utløpspunkt
Datasettet viser utløpspunkt for vassdrag som fører anadrom laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye). Et utløpspunkt skal ligge på grensen mellom elv og sjø. Denne grensen danner et skille mellom ulike forvaltningsregimer og gjør det enklere å håndheve regler om fiske. Den har bare betydning i forhold til offentligrettslige regler. Hovedregelen er at elva går så langt man kan følge elvefaret utover ved fjære sjø, altså der elva slutter å grave mot marbakken ved fjære sjø. Utløpspunkt i dette datasettet vil kunne avvike fra tilsvarende utløpspunkt fastsatt av NVE. Alle nasjonale laksevassdrag er fullstendig dekket i datasettet. Oppdatering med data for øvrige vassdrag med anadrome laksefisk vil skje fortløpende.
Kartleggingsenheter NiN
Datasettet viser naturområder i kartleggingsmålestokk 1:5000 og 1:20000 etter type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge (NiN). Datasettet inneholder alle naturområder som siden 2015 er kartlagt etter versjon 2 av NiN ved bruk av Miljødirektoratets automatiserte dataflyt ved kartlegging av natur (NiN dataflyt). Videre inneholder datasettet konverterte data fra kartlegging etter versjon 1 av NiN, utført 2011-2014 med filbaserte leveranser. Datasettet består av polygoner, med enten én eller flere kartleggingsenheter i kartleggingsmålestokk 1:5000 eller 1:20000. Andelen til hver kartleggingsenhet i en sammensatt polygon er oppgitt i 10-deler. Egenskaper er knyttet til den enkelte kartleggingsenhet. Dette vises best i faktaarkene som er lenket opp til hvert naturområde. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge dokumenterer det faglige innholdet. Avgrensningene er jevnt over presise, med god faglig presisjon.
Prioriteringskart - akutt forurensning
Prioriteringskart ved innsats mot akutt forurensning er et verktøy for å prioritere innsats ved tilfelle av akutt forurensning langs kysten. Kartlagene viser prioriterte miljøressurser, og dette gjør at innsatsen kan styres mot de høyest prioriterte arealene. Brukere er alle som leder eller styrer en innsats mot akutt forurensning – Kystverket for den nasjonale beredskapen, private virksomheter og interkommunale utvalg mot akutt forurensning (IUA) for mindre tilfelle av akutt forurensning. Prioriteringskartet følger i store trekk metodikken for MOB-Sjø. Data vises med månedlig oppløsning, og visningen er basert på rutenett. Fargen i den enkelte rute viser hvor høyt prioritert ruta er i tilfelle akutt forurensning. I modellen benyttes fire kriterier for å rangere miljøressurser; verneverdi, sårbarhet, naturlighet og erstattelighet (økonomisk). For hvert grunnlagsdatasett er det satt verdier for hvert kriterium, med månedlig oppløsning. Månedlig oppløsning er sentralt fordi mange biologiske ressurser har varierende sårbarhet gjennom året. Tjenesten oppdateres månedlig, med unntak av juli.
Natur i verneområder (NiN)
Datasettet viser naturområder i kartleggingsmålestokk 1:5000 etter type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge (NiN). Kartleggingen er utført i henhold til Miljødirektoratets instruks for basiskartlegging i verneområder. Basiskartlegging innebærer arealdekkende kartlegging av naturvernområder (eller utvalgte delområder i naturvernområder). Kunnskapsgrunnlaget fra basiskartleggingen benyttes m.a. for å prioritere forvaltningstiltak i verneområder og dokumentere endringer/effekter som følge av tiltakene. Datasettet består av polygoner, med enten én eller flere kartleggingsenheter i kartleggingsmålestokk 1:5000. Andelen til hver kartleggingsenhet i en sammensatt polygon er oppgitt i 10-deler. Egenskaper er knyttet til den enkelte kartleggingsenhet. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge dokumenterer det faglige innholdet. Avgrensningene er jevnt over presise, med god faglig presisjon.
Anadrome laksefisk – Bestander
Datasettet viser bestander av anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) i vassdrag med slike bestander. Anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye) finnes i mange vassdrag i landet. Vassdragene i dette datasettet anses å føre anadrome laksefisk. Datasettet omfatter hovedelv, sideelver og innsjøer så langt opp som anadrome laksefisk forekommer. Forvaltningen av anadrome laksefisk er bestandsrettet. I datasettet er begrepet bestand brukt for gruppen individ av samme art som lever innenfor et avgrenset område og som tilhører en felles genetisk gruppe, som oftest ett vassdrag. I noen vassdrag vil det være flere bestander av samme art. Det forekommer anadrome laksefisk i vassdrag som ikke er del av datasettet. Statsforvalteren kan vedta at et vassdrag skal anses for å føre anadrome laksefisk, jf. lakse- og innlandsfiskloven § 31 første ledd, bokstav e. Alle nasjonale laksevassdrag er fullstendig dekket i datasettet. Oppdatering med data for øvrige vassdrag med anadrome laksefisk vil skje fortløpende.
Hovedøkosystemer i Norge - versjon 1
Datasettet viser en første versjon av et hovedøkosystemkart for Norge. Kartet er basert på en kombinasjon av arealressurskartet AR50 (NIBIO) og utvalgte data fra topografisk kart N50 (Statens kartverk). Klassifikasjonssystemet for økosystemkartet tar utgangspunkt i det øverste hierarkiske nivået (nivå 1) i Eurostats økosystemtypologi fra mai 2023. Kartet har en minstefigurstørrelse på 15 da. Miljødirektoratet og NIBIO har samarbeidet om utvikling og produksjon av hovedøkosystemkart for Norge, med hjelp fra NINA til vurdering av økosystemkoblingene i kartet. Grunnlaget for arbeidet er blant annet lagt i mulighetsstudien "Kart over norske hovedøkosystemer – en mulighetsstudie" (NINA Rapport 2055), en egen konseptutredning hos Miljødirektoratet og en testversjon (MVP) publisert forsommeren 2023 (NIBIO Rapport 088/2023).
Naturtyper på land (NiN)
Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper - Miljødirektoratets instruks". Datasettet viser naturtypelokaliteter kartlagt etter Miljødirektoratets instruks for kartlegging av naturtyper på land. Naturtyper prioritert for kartlegging er rødlistede naturtyper og naturtyper med sentral økosystemfunksjon. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge er benyttet for å dokumentere det faglige innholdet. Hver lokalitet er gitt en økologisk kvalitet, basert på tilstand og naturmangfold. Den enkelte lokalitet består av én naturtype, som er beskrevet i instruksen. Naturtypen har en definisjon i form av én eller flere mulige kartleggingsenheter i NiN, eventuelt i kombinasjon med bestemte beskrivelsesvariabler (Definerende variabler). Lokalitetens økologiske tilstand registreres ved hjelp av et sett med beskrivelsesvariabler som er definert som relevante for den aktuelle naturtypen. Innslag av fremmede arter og spor etter tunge kjøretøy er eksempler på slike variabler. Basert på trinnverdier for variablene og regler i metodikken settes en samlet vurdering av tilstand. Tilsvarende vurderes lokaliteten når det gjelder naturmangfold. Naturmangfold vurderes primært med grunnlag i funn av spesifikke arter og funn av biologisk viktige livsmiljøer. Vurderingen av tilstand og naturmangfold danner grunnlag for å gi lokaliteten en samlet vurdering av økologisk kvalitet; Lokalitetskvalitet. Knyttet til tilstand og naturmangfold er det også gitt tekstlig informasjon.
Inngrepsfri natur i Norge
Datasettet viser hvilke områder på Norges fastland (inkl. ferskvann og øyer) som ikke er berørt av større naturinngrep per januar 1988, 2008, 2013, 2018 og 2023. Inngrepsfri natur er områder som ligger en kilometer eller mer i luftlinje unna større inngrep, så som veier, større kraftlinjer, jernbane, steinbrudd, vind- og vannkraftutbygging m.fl. Dataene som danner grunnlaget for kartene er hentet fra en rekke nasjonale registre, bl.a. fra NVE, Statnett og Statens kartverk. Datasettet viser også hvilke områder som har fått endret status som følge av nye inngrep eller restaureringstiltak i perioden 1988-2008, 2008-2013, 2013-2018, 2018-2023 og 1988-2023. Utvikling i areal av inngrepsfrie naturområder er en av åtte indikatorer under nasjonalt miljømål 1.1 Naturmangfold: "Økosystemene skal ha god tilstand og levere økosystemtjenester. Inngrepsfri natur er også en etablert arealbruksindikator, som er med på å vise status og utviklingstrekk for store sammenhengende naturområder med et urørt preg i Norge.
Naturskog (v1)
Kartsettet består av tre kartlag som gir kunnskap om mulige skogarealer med naturskog etter ulike definisjoner: 'Skog etablert før 1940, ikke flatehogd', 'Naturskogssannsynlighet' og 'Naturskogsnærhet'. I tillegg er ‘Skogmaske’ inkludert som et støttekartlag for de tre naturskogskartene, for å synliggjøre hvilket areal som er dekket. Kartlaget 'Skog etablert før 1940, ikke flatehogd' markerer skogarealer som fyller definisjonen “skog i Norge som har en bestandsalder som tilsier at den er etablert før 1940, og som ikke er flatehogd”, slik dette fremgår av bakgrunnsdataene. Kartlaget 'Naturskogssannsynlighet' viser et skogareal sin sannsynlighet for at det er naturskog der naturskog er definert som skog “med en bestandsalder som tilsier at skogen var etablert før 1940, og der det heller ikke er registrert noen form for tidligere inngrep eller behandling av skogen tilbake til ca. 1965” (Storaunet & Rolstad 2020). Kartet viser sannsynligheten for naturskog med verdier fra 0 (lav sannsynlighet for naturskog) til 100 (høy sannsynlighet for naturskog). Kartlaget 'Naturskogsnærhet' gir kunnskap om mulige forekomster av skogareal med lavere eller høyere grad av naturskogsnærhet. Naturskogsnærhet er uttrykt gjennom en kombinasjon av de tre NiN 3.0.-variablene: dødvedandel (KM-DA), dødvedvariasjon (KM-DV) og suksesjon på tresatt mark (AD-ST). Naturskogsnærhet er delt inn i sju klasser, der økende verdi angir økende grad av naturskogsnærhet. I tillegg inneholder kartsettet tre støttekartlag: Kartlaget "Støttelag hogst satellitt" viser satellittbilder fra Landsat-satellittene fra perioden 1985-2024, som er brukt i deteksjonen av flatehogst. I dette prosjektet er endringer i skoglandskapet identifisert ved brukt av LandTrendr, en algoritme utviklet for Landsat-basert deteksjon av både kortvarige og permanente endringer (Kennedy et al., 2010). Kartlaget "Støttelag hogst flybilde" viser historiske flybilder som er benyttet i deteksjon av flatehogst i perioden 1950 –1989. Kartlegging av flatehogd areal før 1984 er ikke mulig med satellittdata grunnet manglende dekning. For å evaluere nytte av en slik kartlegging ble metoden testet ut på Østlandet. Innenfor tidsrammen av dette prosjektet var det ikke mulig å etablere et landsdekkende kart. Kartlaget "Støttelag skogmaske" er dekningskartet for de tre naturskogskartene over, og dekker alt skogareal i Norge slik dette fremkommer i skogressurskartet SR16.
Kulturlandskap - utvalgte
Datasettet viser områder som er omfattet av satsingen Utvalgte kulturlandskap i jordbruket. Dette er et samarbeid og spleiselag mellom landbruks-, natur- og kulturminneforvaltningen i Norge. Arbeidet er basert på samarbeid mellom grunneiere og drivere og styresmaktene. Utvalgte kulturlandskap i jordbruket er en samling av de mest verdifulle kulturlandskapene i Norge. Formålet med satsingen er å sikre langsiktig forvaltning av et utvalg særegne landskapsområder med store biologiske og kulturhistoriske verdier som er formet av langvarig og kontinuerlig tradisjonell bruk. I utvelgelsen av områdene vektlegges at de i størst mulig grad skal omfatte kulturlandskap i jordbruket med store verdier knyttet til både biologi/naturmangfold og kulturhistorie og at det skal være realistisk å få til langsiktig drift, skjøtsel og vedlikehold.
Skogsmark - NiN
Datasettet viser naturområder i skogsmark, kartlagt etter en oppdragsspesifikk instruks fastsatt av Miljødirektoratet. Kartleggingen dekker all skogsmark innenfor en prosjektgrense, som også utgjør dekningsområdet for kartleggingen. Øvrig areal innenfor prosjektgrensen er ikke kartlagt. Type- og beskrivelsessystemet Natur i Norge (NiN) dokumenterer det faglige innholdet, sammen med oppdragsspesifikk instruks for kartleggingen. Avgrensingene er jevnt over presise, med god faglig presisjon. Hvert naturområde er avgrenset med utgangspunkt i en skogegenskap. Skogegenskapene er fastsatt med basis i NiN. Aktuelle skogegenskaper er hogstklasse 1 og 2, regnskog (tre typer), liggende død ved, store gamle trær, T38 Treplantasje, kalkrik mosaikk og kalkfattig mosaikk. For hvert naturområde er det angitt én eller flere kartleggingsenheter i kartleggingsmålestokk 1:5000 i NiN. Andelen til hver kartleggingsenhet er oppgitt i 10-deler. Et utvalg beskrivelsesvariabler i NiN er kartlagt for hvert naturområde. Disse variablene er knyttet til død ved, store/gamle trær, trær med spesielt livsmedium (hengelavstre, hule lauvtre og trær med brannspor) og treslag (relativ del-artsgruppesammensetning). Samtlige beskrivelsesvariabler er registrert i alle naturområder, men med to unntak. I naturområder med skogegenskapen hogstklasse 1 og 2 registreres ikke død ved. I naturområder med treplantasje (T38) registreres kun kartleggingsenhet og treslag. På bakgrunn av innsamlete data gjøres det en analyse hvor forekomst av truete og nær truete naturtyper på skogsmark kommer frem. Forekomster skal være omtalt i kommentarfelt for hvert naturområde.
Kulturlandskap - verdifulle
Datasettet består av verdifulle kulturlandskap med registrerte biologiske verdier og/eller kulturminneverdier. Biologiske verdier kan være naturtyper, som f.eks. artsrike slåtteenger eller kystlynghei. Kulturhistoriske verdier kan være f.eks. hus, steinmurer og gravrøyser. Enkeltlokaliteter av kulturbetingete naturtyper er i stor grad rekartlagt etter 2005 og lagt inn i datasettet Naturtyper - DN-håndbok 13. Datasettet har historikk tilbake til tidlig 1990-tall og prosjektet "Nasjonal registrering av verdifulle kulturlandskap". Førstegangs registrering pågikk i 1992-1994. Supplerende registreringer og oppdateringer er gjennomført av fylkesmennene, i varierende omfang. Registreringene ble utført både med tanke på å dokumentere verdier og å danne grunnlag for prioritering av offentlig innsats for å stimulere til og støtte ulike forvaltningstiltak for å ivareta verdiene.
Truede arter 2015 - hot spots
Datasettet inneholder modellerte “hotspots” for truede arter og truede ansvarsarter for utvalgte artsgrupper. Dette er områdene med størst predikert forekomst av truede arter og truede ansvarsarter innenfor disse artsgruppene (i henhold til Norsk rødliste for arter 2015). Modelleringen er foretatt av Norsk institutt for naturforskning (NINA). Datasettet inneholder "hotspots" for følgende artsgrupper: - Insekter og edderkoppdyr - Karplanter - Lav - Moser - Sopp
Miljøverdi, hav
I dette datasettet har Miljødirektoratet samlet vurderinger av miljøverdiene i havområdene våre. Fordelingen av arter, naturtyper og økosystemfunksjoner bestemmer områdenes miljøverdi. Når sjøfugl skal hekke, sel skal "kaste" unger eller fisk skal gyte, oppsøker de gjerne bestemte, gunstige steder der de samler seg i store mengder. Slike steder er eksempler på områder med stor miljøverdi.
Friluftslivsområder - kartlagte
Datasettet viser områder som er kartlagt og verdsatt etter metodikken i Miljødirektoratets Veileder M98-2013 (Tidligere DN håndbok 25 – 2004 Kartlegging og verdsetting av friluftslivsområder). Formålet med datasettet er å gi en oversikt over områder som er viktige for allmennhetens friluftsliv, og at det skal være lett å redegjøre for hvilke vurderinger og kriterier som er lagt til grunn for arbeidet og det ferdige produktet.
Friluftslivsområder - statlig sikra
Datasettet viser områder som er sikra for allmenne friluftslivsformål ved statlig hjelp. Dette innebærer at staten v/ Miljødirektoratet har skaffet seg råderett over arealet. Råderetten kan ha form av at området er kjøpt av staten, ved at området omfattes av en langsiktig avtale om bruksrett (servituttavtale) eller ved at staten sitter med en tinglyst erklæring om bruk til friluftslivsformål.
Anadrome laksefisk – Vandringshinder
Datasettet viser vandringshinder for anadrome laksefisk (laks, sjøørret og sjørøye). Et vandringshinder er et punkt i vassdraget som fisk tidvis ikke kan forsere (temporært hinder), eller et stoppunkt (vandringsstopp). Som regel har de forekommende artene felles vandringsstopp, men det kan forekomme at et vandringshinder som er temporært for laks representerer vandringsstopp for sjøørret og sjørøye. Datasettet er avgrenset til vandringshinder som tilfører informasjon, for eksempel informasjon om vedtak gjort av statsforvalteren. Utbredelsen av anadrome laksefisk er vist i datasettet Anadrome laksefisk – Bestander. Alle nasjonale laksevassdrag er fullstendig dekket i datasettet. Oppdatering med data for øvrige vassdrag med anadrome laksefisk vil skje fortløpende.
Vannforekomster
Datasettet viser vannforekomster for overflatevann og grunnvann. En overflatevannforekomst er en betydelig mengde vann (tilsigsareal for elv og overflateareal for innsjø og kystvann). I tillegg til hydrografiske forhold defineres utstrekningen i henhold til kriterier for vanntype, påvirkninger, økologisk tilstand eller potensial (Sterkt modifiserte vannforekomster) og kjemisk tilstand. En grunnvannsforekomst defineres som en avgrenset forekomst som enten produserer 10m3 per døgn eller som kan forsyne 50 personer. Vannforekomstene utgjør forvaltningsenhetene som skal forvaltes i samsvar med bestemmelsene gitt i vannforskriften, der hovedhensikten er å sikre en helhetlig vannforvaltning fra fjell til fjord. Felles for elementene som inngår i vannforekomster, er at de er homogene med tanke på kjemiske, biologiske og fysiske egenskaper samt antropogene påvirkninger innenfor et nedbørfelt.
Naturtyper på land og i ferskvann (HB13)
Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper - DN-håndbok 13". Datasettet viser naturtypelokaliteter på land og i ferskvann, kartlagt etter DN-håndbok 13. Den enkelte lokalitet er registrert med en naturtype, som kan være registrert mer detaljert i form av utforminger. Hver naturtype er beskrevet i DN-håndbok 13, med utgangspunkt i gjeldende beskrivelse av den eller de truede vegetasjonstypene som vanligvis vil inngå. Rødlistede naturtyper fra 2011 er lagt inn som naturtype eller utforming med samme betegnelse som er brukt i rødlista. Hver registrert lokalitet er gitt en naturfaglig verdi, basert på tilstand og naturmangfold. Lokalitetene har en mer eller mindre omfattende områdebeskrivelse. Presisjon i avgrensing er varierende, noe som også følger av at krav til presisjon har endret seg i årenes løp. Generelt vil nyere data være mer presist avgrenset enn eldre data, men datasettet inneholder også eldre data med god presisjon.
Naturtyper - Elvedelta
Datasettet omfatter de fleste elvedelta større enn 250 daa i Norge. Svalbard er ikke inkludert. Utgangspunktet er Elvedeltabasen, som ble etablert av Direktoratet for naturforvaltning i 1999, og som har vært publisert på nettstedet elvedelta.no. Etablering som geografisk datasett erstatter denne publiseringen. Bakgrunnen for datasettet er at elvedelta er en naturtype som kan ha store biologiske verdier, samtidig som naturtypen er svært utsatt for naturinngrep og påvirkninger i form av forurensning, kraftutbygging, utfylling o.l. I forbindelse med etablering av Elvedeltabasen ble det i samarbeid med NVE og NGU utviklet metodikk/kriterier for avgrensing av deltaområdet, inndeling i deltatyper og vurdering av grad av menneskelig påvirkning. Dokumenter som beskriver metodikk/kriterier er tilgjengelig under dokumentasjonen av datasettet i Miljødirektoratets kartkatalog.
Friluftslivsområder - vernede
Datasettet viser friluftslivsområder som er vernet etter Lov om naturområder i Oslo og nærliggende kommuner (markaloven) § 11. Formålet med vernet er generelt å bevare naturopplevelsesverdier som gjør områdene særskilt verdifulle for friluftslivet. En forskrift for hvert område beskriver nærmere formål, avgrensning, vernebestemmelser mv. Vernede friluftslivsområder ligger i Oslo og Nordre Follo kommuner.
Marine naturtyper (HB19)
Datasettet er tidligere publisert under navnet "Naturtyper - DN-håndbok 19". Datasettet viser naturtypelokaliteter som kartlagt etter DN-håndbok 19 Kartlegging av marint biologisk mangfold og som er publisert av Miljødirektoratet. Kartleggingsinstruksen er basert på DN-håndbok 19, revidert i 2007, da feltkartleggingen startet for fullt. Den enkelte lokalitet er registrert med en naturtype, som kan være registrert mer detaljert som utforming. Naturtyper prioritert for kartlegging er beskrevet i DN-håndbok 19. Hver registrert lokalitet er gitt en naturfaglig verdi, basert på størrelse, tilstand og naturmangfold. Lokalitetene har en områdebeskrivelse med vekt på å forklare verdisettingen. Den geografiske presisjonen er jevnt over god for hele datasettet. Forbedring av modeller for prediksjon av naturtyper har også gitt noe bedre presisjon over tid. I datasettet inngår også nøkkellokaliteter for noen arter av skjell, som av praktiske årsaker er etablert som naturtypedata. Kartleggingsprogrammet er gjennomført i samarbeid med Fiskeridirektoratet.
Villreinområder
Datasettet inneholder data fra nasjonale villreinområder. På Norges fastland finnes 24 villreinområder, hvorav ti er utpekt som nasjonale. Disse er Forollhogna, Hardangervidda, Knutshø, Nordfjella, Reinheimen-Breheimen, Rondane, Setesdal-Austhei, Setesdal-Ryfylke, Snøhetta og Sølnkletten. \\n\\nDatasettet viser yttergrenser for villreinbestandenes biologiske leveområde. I tillegg vises funksjonsområder der dette er kartlagt. Funksjonsområdene i datasettet er trekkvei og trekkområde, beiteområde, kalvingsområde og brunstområde. Den største polygonen for hvert villreinområde viser yttergrensen for leveområdet. De mindre polygonene innenfor leveområdet er funksjonsområder. \\n\\nAdministrative grenser er ikke inkludert i datasettet.
Naturtyper - utvalgte
Datasettet viser registrerte forekomster av utvalgte naturtyper, jf forskrift om utvalgte naturtyper, http://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2011-05-13-512. Åtte naturtyper har status som utvalgt naturtype: Kystlynghei, slåttemark, slåttemyr, kalklindeskog, kalksjøer, hule eiker, åpen grunnlendt kalkmark i boreonemoral sone og olivinskog. Lokaliteter av utvalgte naturtyper forvaltes i Miljødirektoratets datasett Naturtyper - DN-håndbok 13 og Naturtyper – Miljødirektoratets instruks. Forskriften for utvalgte naturtyper gjelder alle lokaliteter som fyller kravene i forskriften, uavhengig av om lokaliteten er registrert i Naturbase eller ikke. Statsforvalteren vil kunne bistå dersom det er usikkerhet om hvorvidt en lokalitet faktisk er en utvalgt naturtype. I tvilstilfeller kan det være nødvendig å kontakte spesialkompetanse for å få gjort en vurdering.
Snøscooterløyper
Datasettet viser snøscooterløyper som er fastsatt av kommunen etter § 4a i forskrift for bruk av motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag. Datasettet viser selve traseen og kan inneholde ytterligere informasjon om rutenavn, hjemmel for godkjenning, rutenummer, hvordan løypen er merket, tidsperioder for lovlig kjøring, steder for lovlig rasting, fartsgrenser mv.
Sensitive artsdata
Sensitive artsdata er samlebegrep for en database med utvalgte arter av fugler, pattedyr og lav hvor stedfestet informasjon om artenes hekkeområde, yngleområde eller voksested er skjermet for allment innsyn. Begrunnelsen for at stedfestet informasjon om disse artene bør skjermes, er at åpen tilgang kan føre til at arten eller stedet der den forekommer utsettes for uheldige negative påvirkninger. Det kan være eksempelvis forstyrrelse, etterstrebelse, eller ødeleggelse. Data er publisert gjennom en passordbeskyttet løsning som viser eksakt lokalisering av objektene. Fylkesmannen og Miljødirektoratet kan gi tilgang til denne. Data er også publisert gjennom en åpen løsning som viser maskerte data, i form av ruter med varierende størrelse, avhengig av art.
Naturvernområder - Foreslåtte
Datasettet viser områder som er under planlegging og sendt på offentlig høring etter lov om Naturmangfold - Kapittel V. Områdevern. Verneområder opprettes først og fremst for å bevare naturverdier av nasjonal betydning. Dette er verdier vi skal ta vare på for all overskuelig framtid, også med tanke på naturopplevelse og kunnskap om naturen. Verneområdene forvaltes av fylkesmannen, kommunen, et nasjonalparkstyre eller et interkommunalt verneområdestyre Datasettet har nær sammenheng med datasettet Naturvernområder. Når et verneforslag blir vedtatt, slettes kartobjektet fra Foreslåtte naturvernområder og opprettes isteden i datasett Naturvernområder.
Forurenset grunn
Datasettet omfatter eiendommer med forurenset grunn samt kommunale og private-/ industrideponier. Datasettet er fremskaffet ved kartlegging av lokaliteter med forurenset grunn og/eller med mistanke om forurenset grunn og ved innrapporteringer gjort i forbindelse med bygge- og gravesaker, pålegg om undersøkelser etter tiltak eller på eget initiativ.