FAIR-register
Register som viser FAIR-status for alle DOK-data, Mareano-data og Marine grunnkart-data
Radon aktsomhet
Datasettet viser hvilke områder i Norge som trolig er mer radonutsatt enn andre. Datasettet er basert på geologi og inneluftsmålinger av radon. Inneluftsmålinger er fra NRPA sin nasjonale database, og geologi er fra NGU sine berggrunns- og løsmassedatabaser. Berggrunnsdata er av målestokk 1:250.000 og løsmassedata er av varierende målestokk, fra 1:50.000 til 1:1000.000. Inneluftsmålinger er brukt til å identifisere områder med forhøyd aktsomhet for radon, totalt 34563 geo-refererte målepunkt. De er også brukt til å kjennetegne geologi i forhold til aktsomhet for radon, og denne kunnskapen er overført til områder hvor det finnes ingen eller få inneluftsmålinger. Der hvor et område er klassifisert som «høy aktsomhet» er det beregnet at minst 20% av boligene har radonkonsentrasjoner over 200 Bq/m3, med 70% statistisk sikkerhet. Der hvor et område er klassifisert som «middels til lav aktsomhet» er det beregnet at opp til 20% av boligene har radonkonsentrasjoner over 200 Bq/m3, med 70% statistisk sikkerhet. Der hvor det ikke er nok data, eller hvor det ikke er nok statistisk sikkerhet for å beregne aktsomhet for radon, er områder klassifisert som «usikker aktsomhet». Alunskifer er tilknyttet forhøyde radonkonsentrasjoner. Områder hvor det finnes alunskifer er klassifisert som «særlig høy aktsomhet». Med å overføre kunnskap fra områder med inneluftsmålinger til områder uten inneluftsmålinger, er det antatt at radonegenskaper av en geologitype er det samme i hele landet. I praksis kan det forventes noe variasjon i radonegenskaper i polygoner av den samme geologitypen. I tillegg kan det forventes variasjon i radonegenskaper innenfor et polygon.
Seismiske linjer, 2D
Seismiske linjer, 2D viser hvor NGU har samlet inn seismiske data og sedimentekkoloddata. Databasen inneholder også data fra MAREANO og en del eksterne data, blant annet fra IKU (Institutt for kontinentalsokkelundersøkelser).
Ankringsforhold
Datasettet viser ankringsforhold på havbunnen i utvalgte kystområder tolket ut fra bunntype og dybde. Det skilles mellom ankring og forankring. I et område med dårlige ankringsforhold (hard bunn) kan det likevel være mulig å forankre med bolter i fjellet grunnere enn 30 m. Detaljnivået på datasettet tilsier bruk i kartmålestokk 1:10 000 - 1:50 000.
Undersjøiske fjell
Datasettet indikerer hvor det finnes fjell på havbunnen i Barentshavet, Norskehavet og Nordsjøen. Punktdata viser fjelltopper – deres høyde, dybde og omkringliggende terreng. Polygondata avgrenser forhøyet terreng i grov målestokk (1:2 000 000) og gir utvidet informasjon om utstrekning og form på hvert undersjøiske fjell. Kartleggingen har avdekket en rekke høye fjell over 1000 meter, ofte kalt sjøfjell, som kan spille en viktig rolle for marine økosystemer. De fleste er imidlertid lavere enn dette. Dataene er utarbeidet av Norges geologiske undersøkelse, basert på analyse av et sammenstilt dybdedatasett fra 2024.
Biotoper i Barentshavet
Datasettet viser predikert fordeling av marine biotoper i Barentshavet. Biotoper er områder med særegne bunndyrsamfunn og likt fysisk miljø. Hver biotop har oftest en unik sammensetning av arter. Hvilke arter dette er, bestemmes av miljøforholdene i området. Datasettet er laget ved modellering av artssammensetning, havbunnsgeologi og oseanografiske data. Datasettet dekker hele Barentshavet og er laget i samarbeid mellom norske og russiske forskningsinstitutter.
Marine sedimentasjonsmiljø
Sedimentasjonsmiljø forteller hvilke prosesser som i dagens situasjon påvirker havbunnen når det gjelder erosjon, transport og avsetning av sedimenter. Datasettserien består av to datasett: Marine sedimentasjonsmiljø, detaljert, og Marine sedimentasjonsmiljø, regional, som er digitalisert i ulike målestokker og har ulike dekningsområder.
Grus og pukk
Grus- og Pukkdatabasen ved NGU inneholder opplysninger om de aller fleste grus- og pukkforekomster og uttakssteder i Norge for utnyttelse som råstoff for bygge- og anleggsvirksomhet. Databasen gir også informasjon om arealbruk, volum, kvalitet og hvor viktige ressursene er som råstoff til byggetekniske formål.
Sedimentobservasjoner - bilder
Datasettet viser lokaliteter med bilder av prøvemateriale samt enkelte steder bilder av havbunnen tatt med utstyr senket ned på havbunnen. Databasen inneholder hovedsakelig data samlet inn av NGU.
Bunnsedimenter (dannelse), oversikt
Datasettet viser bunnsedimenter i de øverste 1-2 m av havbunnen, klassifisert etter jordartstype. Jordart som egenskap beskriver løsmassenens dannelsesmåte. Dataene dekker deler av Norsk kontinentalsokkel i Norskehavet, Nordsjøen og i Skagerrak. Datagrunnlaget for dette tema er innholdet i kvartærgeologiske kart (løsmassekart) som foreligger analogt, og/eller digitale data fra moderne kartlegging. Dataene er digitalisert med tanke på presentasjon i målestokk =<1:1 000 000 (oversiktskart).
Mulighet for marin leire
Datasettet 'Mulighet for marin leire' (MML) er basert på løsmassekart og datasett for marin grense (MG), og viser hvor det potensielt kan finnes marin leire - enten oppe i dagen eller under andre løsmassetyper. MML leveres kun for områder der løsmasser er kartlagt i målestokk 1:50 000 eller mer detaljert. Det er ikke dekning for MML der løsmasser er kartlagt i grovere målestokk, men marine avsetninger kan likevel forekomme for arealer under marin grense og disse arealene er angitt med rosa farge. MML for nye kvartærgeologiske detaljkart i skala 1:10.000 er ennå ikke inkludert i tjenesten eller nedlasting. I datasettet MML er de kartlagte løsmassetypene under MG klassifisert etter muligheten for å finne marin leire. MML inndeles i svært stor, stor, middels, svært stor men usammenhengende/tynt, liten, stort sett fraværende eller ikke angitt. De ulike klasser er vist i ulike blåtoner/hvit. Blå skravur gis løsmassetyper der lokale/tynne forekomster av marin leire kan forventes. Områdene over MG vises med tynn svart skravur, og disse kan det generelt ses bort fra mht forekomst av marin leire. MML-klassifikasjon gjelder ikke for vanndekte områder under MG. Men marin leire er også vanlig under dagens havnivå både i form av gamle avsetninger og nye, løst lagrede sedimenter som begge kan være en utfordring med hensyn til stabilitet. Selv om løsmasser ikke er kartlagt under vann så er løsmassepolygoner av tekniske årsaker trukket over strandlinjen og ut i sjøen. Dette gjenspeiles i MML-polygonene, og det oppfordres derfor til å legge vannpolygoner over MML. Arealer for mulig marin leire bør alltid sees sammen med arealer for marin grense. Les mer om MG og MML inklusive bruk og usikkerheter på ngu.no under fagområder/kvartærgeologi/marin grense. Les mer om MML samt kartapplikasjon inklusive bruk og usikkerheter ved å trykke på lenken 'Vis produktside' øverst.
Marine landskap
Datasettet viser en inndeling av havområdene i ulike marine landskap, definert som større geografiske områder med enhetlig visuelt preg. Marin landskapskartlegging går ut på å beskrive de store trekkene i topografien på havbunnen. Klassifiseringen som er gjort her, bygger på Naturtyper i Norge. Klassifiseringen er basert på batymetri med 50 meters oppløsning.
Bunnsedimenter - kornstørrelse
Bunnsedimenter (kornstørrelse) viser kornstørrelsessammensetning i sjøbunnssedimentenes øvre del (øverste 0-10 cm) av sjøbunnen. Datasettserien består av tre datasett: Bunnsedimenter (kornstørrelse), oversikt, Bunnsedimenter (kornstørrelse), regional og Bunnsedimenter (kornstørrelse), detaljert, som er digitalisert i ulike målestokk og har ulike dekningsområder.
Berggrunn N50
NGUs berggrunnsdata viser utbredelsen av bergarter og bergartsstrukturer på jordens overflate. Kartdataene i Berggrunn N50 er hovedsakelig basert på den trykte berggrunnsgeologiske kartserien i målestokk 1:50.000, men inkluderer også kart i samme målestokktall fra prosjektdefinerte områder.
Bunnfellingsområder
Bunnfellingsområder er naturlige forsenkninger på sjøbunnen med meget svake bunnstrømmer og fine sedimenter (silt og leire). Dårlig sirkulasjon av vannet på bunnen av i slike bassenger kan medføre opphoping av organisk materiale (f.eks. fra oppdrettsanlegg) og resultere i oksygensvikt.
Nasjonal database for grunnundersøkelser (NADAG)
NGU har utviklet Nasjonal database for grunnundersøkelser (NADAG) med tilhørende karttjenester og muligheter for innmelding og nedlasting av data fra geotekniske undersøkelser. Fra og med 2025 er det lovfestet plikt for innmelding av komplette geotekniske grunnundersøkelser til NADAG. Eldre data har stor nytteverdi, og ønskes også meldt inn. Prosjektet for utvikling av NADAG er et samarbeid mellom NGU og etatene Statens vegvesen, Bane NOR, og Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE). NGU samarbeider også med ulike konsulenter i utviklingen av løsningene. Punktene i NADAGs kartinnsyn representerer geotekniske borehull (GB), hvor metadata vises (f.eks. boretype, oppdragsfirma, oppdragsgiver, stedfestelse (posisjon), boret dybde, ev. dyp til berg). For noen punkter vil mer informasjon være tilgjengelig (f.eks. lenke til rapport og ev. rådata, boreprofil og måleresultater). NADAGs datamodell er basert på en datastruktur beskrevet i SOSI-standardene for Geovitenskapelige undersøkelser og Geotekniske undersøkelser. NADAG er innlemmet i listen over datasett til DOK. Visningstjenesten til NADAG har to innsynsløsninger, der «Mobilvennlig versjon» ligner de andre kartinnsynene til NGU, mens «NADAG fullversjon» har litt annet oppsett og andre verktøy. Nye data skal leveres komplett til NADAG, enten ved bruk av GeoSuite toolbox eller gjennom et innmeldings-API som er under utarbeidelse. Eldre data kan alternativt leveres gjennom NADAG WebReg. NADAG er landsdekkende. Alle data som ligger i NADAG er fritt tilgjengelig for alle, og lastes ned vederlagsfritt. Det vil være varierende mengde informasjon tilhørende hvert datapunkt, noe som vil avhenge blant annet av formatet data er levert på, og dataeiers vilje til å offentliggjøre data utover kun å vise metadata. Tilgjengelige rapporter (pdf) kan lastes ned fra NADAGs infoark. Data kan lastes ned på formatene GML, Filgeodatabase og GeoSuite. I tillegg kan man benytte NADAGs WMS, samt at det arbeides med lese-API (OGC API Features). Nedlasting kan gjøres via Geonorge, men dette gjelder enkle datasett, dvs. primært metadata og URL-lenker til rapporter. Komplette data må lastes ned gjennom NADAGs kartinnsyn. NADAG og bidragsytere er ikke ansvarlige for den enkeltes bruk av datasettene. Datasettene og rapportene ble laget for bestemte formål/prosjekt. Den som benytter data for nye formål/prosjekt må gjøre egne og selvstendige vurderinger av dataenes kvalitet, egnethet og gyldighet. Ved bruk av data skal det refereres til rapport/dataeier. Datasettet er gjort tilgjengelig under Norsk lisens for offentlige data (NLOD). Ved å starte NADAG nettjeneste godtar du disse vilkårene for bruk.
Dybdedata i Oslofjorden - terrengmodell - 1-m-grid
Dybdemodellen er et regulært batymetri-grid for indre Oslofjord med 1m-oppløsning. Grunnlaget for datasettet er detaljerte dybdedata innsamlet ved bruk av interferometrisk sonar og multistråleekkolodd.
Sedimentasjonsrater i havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak
Datasettet gir en oversikt over sedimentasjonsrater i de øverste ti centimeterne av havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak. Resultatene er kvantitative og er estimert med romlige modelleringsmetoder. Usikkerheten i de estimerte sedimentasjonsratene presenteres også.
Sedimentobservasjoner - prøver
"Sedimentobservasjoner - prøver" viser lokaliteter på havbunnen undersøkt med sedimentprøvetaking, for eksempel med grabb eller kjerneprøvetaker. Databasen inneholder både NGU-prøver og utvalgte prøver fra andre institusjoner. Utstyret som er brukt er hovedsakelig for prøvetaking av den øverste delen av havbunnen, ofte bare de øverste 10 cm, men av og til ned mot 100 cm.
Sannsynlige forekomster av korallrev, antall pr. km2
'Sannsynlige forekomster av korallrev' omfatter fire datasett, som er et resultat av automatisk klassifisering av høyoppløselige dybdedata. Datasettene viser sannsynlig utbredelse av korallrev. Datasettene dekker deler av Norskehavet fra kysten til eggakanten, fra Aktivneset i sør til Tromsøflaket i nord. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, antall pr. km2' viser antall sannsynlige korallrev innenfor en rute på 1 kvadratkilometer. Områder uten sannsynlig utbredelse av korallrev er angitt med grå farge. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, dekningskart' viser områder hvor det er gjort klassifisering ved hjelp av høyoppløselige dybdedata. Detaljnivået på datasettet tilsier bruk i målestokk 1:2 500 000 – 1:500 000. Datasettet vil ajourholdes og oppdateres fortløpende etter hvert som nye områder kartlegges.
Tungmetaller og andre uorganiske miljøelementer i marine sedimenter
Datasettet viser innholdet av tungmetaller og andre uorganiske miljøelementer (inkludert svovel, barium, arsen), samt mengden av mikroplastpartikler i marine sedimenter. I tillegg gir datasettet informasjon om kornstørrelsessammensetning, innhold av organisk karbon og karbonat. Sedimentprøver for geokjemiske analyser er hentet primært fra områder med finkornete sedimenter både i åpne marine avsetningsmiljøer og kystnære havområder. Prøvetettheten varierer avhengig av lokalisering. Det er større prøvetetthet i fjorder og kystnære områder, mens det i åpne havområder er lavere prøvetetthet.
Grunn gass
Datasettserien består av tre datasett: Grunn gass, detaljert, Grunn gass, regionalt og Grunn gass oversikt, som er digitalisert i ulike målestokker og har ulike dekningsområder. Disse datasettene er en samling av landformer og fenomener i og på havbunnen forårsaket av naturgass i havbunnen. Grunn gass kan stamme både fra sedimentære bergarter og overliggende sedimenter. Typiske landformer er pockmark og diapirer, men grunn gass kan også vises som sterke reflektorer (bright spots) eller gassblanking på seismiske profiler.
Sannsynlige forekomster av korallrev - pålitelighet
'Sannsynlige forekomster av korallrev' omfatter fire datasett, som er et resultat av automatisk klassifisering av høyoppløselige dybdedata. Datasettene viser sannsynlig utbredelse av korallrev. Datasettene dekker deler av Norskehavet fra kysten til eggakanten, fra Aktivneset i sør til Tromsøflaket i nord. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, pålitelighet' viser flater med sannsynlige forekomster av korallrev, hvor fargen angir om den automatiske klassifiseringen av forekomsten har høy eller lav pålitelighet. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, dekningskart' viser områder hvor det er gjort klassifisering ved hjelp av høyoppløselige dybdedata. Detaljnivået på datasettet tilsier bruk i målestokk 1:500 000-1:5000. Datasettet vil ajourholdes og oppdateres fortløpende etter hvert som nye områder kartlegges.
Sannsylige forekomster av korallrev - omriss
'Sannsynlige forekomster av korallrev' omfatter fire datasett, som er et resultat av automatisk klassifisering av høyoppløselige dybdedata. Datasettene viser sannsynlig utbredelse av korallrev. Datasettene dekker deler av Norskehavet fra kysten til eggakanten, fra Aktivneset i sør til Tromsøflaket i nord. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, omriss' viser omriss av sannsynlige forekomster av korallrev uten angivelse av ulike pålitelighetsklasser, og er spesielt nyttig om man ønsker å sammenlikne klassifisering med detaljerte dybdedata. 'Sannsynlige forekomster av korallrev, dekningskart' viser områder hvor det er gjort klassifisering ved hjelp av høyoppløselige dybdedata. Detaljnivået på datasettet tilsier bruk i målestokk 1:500 000-1:5000. Datasettet vil ajourholdes og oppdateres fortløpende etter hvert som nye områder kartlegges.
Løsmasser
Løsmassedataene viser utbredelsen av løsmassetyper (også benevnt jordarter). Løsmassetypene er klassifisert etter deres dannelsesmåte. Dataene viser hvilken løsmassetype som dominerer i terrengoverflaten, og avspeiler landskapets oppbygning og utvikling. Det er viktig å være klar over at andre løsmassetyper kan opptre i dypet. Dataene viser også arealer med fjell uten løsmassedekke. Datasettet er landsdekkende og representerer de beste løsmasseregistreringene i databasen.
Konsentrasjoner av organisk karbon i havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak
Datasettet gir en oversikt over konsentrasjonen av organisk karbon i de øverste ti centimeterne av havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak. Resultatene er kvantitative og er estimert med romlige modelleringsmetoder. Usikkerheten i estimert konsentrasjon presenteres også.
Bunnsedimenter (kornstørrelse), regionalt
Datasettet viser kornstørrelsessammensetning i sjøbunnssedimentenes øvre del (øverste 0-10 cm av sjøbunnen). I egenskapstabellen til datasettet er det gitt opplysninger om de forskjellige kornstørrelsesklasser og hvilken benevnelse som brukes ut fra innholdet av ulike fraksjoner i sedimenter. Ved å bruke ulike symbologier designet for å vise innholdet av enkelte kornstørrelsesfraksjoner, kan datasettet vises som en rekke mer spesialiserte kart, f.eks. Slaminnhold i sedimenter eller Dominerende kornstørrelse.
Marine sedimentasjonsmiljø, detaljert
Datasettet gir en oversikt over dominerende sedimentasjonsmiljø i det kartlagte området. Dette er en tolkning av hvilke prosesser som virker på og nær havbunnen når det gjelder avsetning, transport og utvasking av sedimenter. Dataene er et resultat av detaljert kartlegging i fjorder og kystnære områder.
Bunnsedimenter (kornstørrelse), detaljert
Bunnsedimenter (dannelse), regionalt
Datasettet viser bunnsedimenter i de øverste 1-2 m av havbunnen, klassifisert etter jordartstype. Jordart som egenskap beskriver løsmassenens dannelsesmåte. Dataene dekker deler av Norsk kontinentalsokkel i Barentshavet, Norskehavet, Nordsjøen og i Skagerrak, og er digitalisert med tanke på presentasjon i målestokk 1:100 000 - 1:250 000 (regional kartlegging).
Aktsomhetskart svakhetssoner i fjell
Aktsomhetskart svakhetssoner i fjell viser områder hvor det er sannsynlig eller mindre sannsynlig at det forekommer svakhetssoner i fjellet, som er forårsaket av leiromvandling. Kartet er et hjelpemiddel ved planlegging av tunneler, fjellhaller og lignende anlegg i fjell. Kartet viser fire klasser basert på sannsynlighet for at det skal forekomme svakhetssoner i fjell. Kartet er utarbeidet ved å samtolke (korrelere) magnetiske data målt fra fly og helikopter og digital terrengmodell. Der begge disse datasettene viser lave verdier, kan det indikere dypforvitrede soner som kan forårsake problemer under anleggsfase og etter ferdigstilling av et utbyggingstiltak. Datasettet er ikke landsdekkende. Det nye aktsomhetskartet dekker kystområdene i Sør-Norge og store deler av Midt-Norge.
Bunnsedimenter (kornstørrelse), oversikt
Datasettet viser kornstørrelsessammensetning i sjøbunnssedimentenes øvre del. I egenskapstabellen til datasettet er det gitt opplysninger om de forskjellige kornstørrelsesklasser og hvilken benevnelse som brukes ut fra innholdet av ulike fraksjoner i sedimenter. Ved å bruke ulike symbologier designet for å vise innholdet av enkelte kornstørrelsesfraksjoner, kan datasettet vises som en rekke mer spesialiserte kart, f.eks. Slaminnhold i sedimenter eller Dominerende kornstørrelse.
Grunn gass, detaljert
Datasettet er en samling av landformer og fenomener i og på havbunnen forårsaket av naturgass i havbunnen. Grunn gass kan stamme både fra sedimentære bergarter og overliggende sedimenter. Typiske landformer er pockmark og diapirer, men grunn gass kan også vises som sterke reflektorer (bright spots) eller gassblanking på seismiske profiler.
Gravbarhet
Datasettet viser om det er lett eller vanskelig å grave i bunnen. Gravbarhet er basert på sedimentfordeling, og angir både hvor enkelt det er å grave i bunnen og den forventede stabiliteten til det utgravde området. For eksempel vil sandige sedimenter gjerne kollapse fortere etter utgravning enn hva mer finkornig materiale vil.
Marine landformer
Datasettet viser en rekke landskapsformer på havbunnen på norsk kontinentalsokkel og i fjordene. Landformer kan være dannet under påvirkning av is (morenerygger, isfjellpløyemerker osv), ved utglidninger a sedimenter (skredformer), formet av bunnstrømmer (sandbølger) osv. Tolkningen er basert å detaljerte dybdedata og sedimentdata.
Geologisk arv
Datasettet Geologisk arv viser geologiske lokaliteter av særlig verdi for undervisning, forskning og/eller formidling (geosteder). Det inneholder data innsamlet til ulike formål over lang tid, delvis digitalisert ved NGU fra analoge data, delvis innsamlet i nyere tid. Det inkluderer både geosteder av stor utstrekning (landskapselementer) og små lokaliteter. Beskrivelsene er innsamlet til ulik tid og med forskjellige metoder og er derfor av varierende kvalitet. Verdivurderinger som er presentert, er alle gjort i henhold til metodikk lansert i KU-veilederen til Miljødirektoratet 2020. I kartinnsyn er dataene ledsaget av faktaark med utførlige beskrivelser av geosteder. For mer informasjon om hvordan man går fram for å vurdere geologisk mangfold i arealplanlegging og i en konsekvensutredningsprosess; https://www.ngu.no/emne/geologisk-mangfold-1
Akkumulasjonsrater for organisk karbon i havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak
Datasettet gir en oversikt over akkumulasjonsrater for organisk karbon i de øverste ti centimeterne av havbunnsedimenter i Nordsjøen og Skagerrak. Resultatene er kvantitative og er beregnet fra romlig modellering av sedimentasjonsrater og konsentrasjon av organisk karbon. Usikkerheten i estimerte akkumulasjonsrater for organisk karbon presenteres også.
Sedimentobservasjoner - video
Datasettet viser plassering av linjer med videoopptak fra havbunnen, gjort enten med sleperigg eller miniubåt (ROV). Databasen viser hovedsakelig videolinjer samlet av NGU fra NGUs eget fartøy, men også en del eksterne data.
Bunnsedimenter (dannelse), detaljert
Datasettet viser bunnsedimenter i de øverste 1-2 m av havbunnen, klassifisert etter jordartstype. Datasettet dekker kystnære områder der det er utført maringeologisk kartlegging i detaljert målestokk. Detaljeringsgrad varierer mellom data fra ulike kartleggingsprosjekter.
Generelle marine biotoper (raster)
Kartet viser predikert fordeling av generelle biotoper i områdene undersøkt med video fram til 2019. Biotoper er områder med særegne bunndyrsamfunn og likt fysisk miljø. Hver biotop har oftest en unik sammensetning av arter. Hvilke arter dette er, bestemmes av miljøforholdene i området.
Mineralressurser: industrimineral, naturstein og metaller
Dataene gir en oversikt over registrerte oppføringer av industrimineral, naturstein og metallressurser. Mineralressursdataene inneholder både areal- og punktoppføringer for alle tre grupper. Datasettet gir en oversikt over dokumenterte forekomster (verdivurderte arealer; forekomst/deposit), prospektive områder (arealer med høy sannsynlighet for funn av økonomisk interessante mineraler; prospekt/prospect), registreringer hvor det er observert og/eller analysert forhøyede verdier av økonomisk interessante mineraler (registrering/occurence) og provinser (arealer med muligheter for funn av gitte mineraler; provins/province). Registreringene kan inneholde lite eller mye informasjon. De dokumenterte forekomstene inneholder en vurdering av offentlig betydning; internasjonal, nasjonal, regional, lokal, liten eller ingen eller ikke vurdert. Dataene er innsamlet over lang tid og oppdateres fortløpende etter prioriteringer.
Marin grense
Marin grense angir det høyeste nivået som havet nådde etter siste istid. Informasjon om marin grense er sentral i arbeidet med å avgrense områder med marine leirer i Norge. Marin grense angir høyeste nivået for marint avsatte sedimenter på land. Problemstillinger som involverer slike avsetninger kan utelukkes over marin grense, hvilket er viktig informasjon i bl.a. offentlig planarbeid. For eksempel kan kvikkleire og skred i hav- og fjordavsetninger som marin leire kun forekomme under marin grense. Videre kan grunnvannskvaliteten under marin grense være påvirket av relikt saltvann, og leire kan begrense utbredelsen av akviferer. Informasjon vedrørende tidligere havnivå er også av betydning for forståelsen av landskapsutvikling generelt. Dataene består av punktregistreringer, linjer samt polygoner. Linjer og polygoner er modellert fra punktene og en 10 m terrengmodell. Terrengmodellen som er benyttet i analysen har oppløsning (rutenettstørrelse) på 10x10 meter, og er hentet fra hoydedata.no. Terrengmodellen er generert ut fra de detaljerte laserdata som var tilgjengelig høsten 2020, supplert med høydedata fra 2013-utgaven av DTM10 for områder uten dekning. Datasettet er landsdekkende.
Berggrunn N250
NGUs berggrunnsdata viser utbredelsen av bergarter og bergartsstrukturer på jordens overflate. Kartdataene i Berggrunn N250 er hovedsakelig basert på den landsdekkende, trykte berggrunnsgeologiske kartserien i målestokk 1:250.000. Hele datasettet er senere harmonisert over kartbladgrenser og oppdatert med nyere tilgjengelig kartdata. Datasettet gir opplysninger om bergartenes og strukturenes geologiske egenskaper (blant annet hovedbergart, dannelsesalder og tektonisk hovedinndeling for bergartsflater og strukturnavn og kinematisk type for strukturer).
Grunn gass, regionalt
Relativ bunnhardhet, åpne data
Relativ bunnhardhet er rasterdata som viser reflektivitetstyrke fra sjøbunnen. Reflektivitetsstyrke sier noe om sjøbunnens akustiske respons, noe som kan gi indikasjoner om sjøbunnenes beskaffenhet. Generelt vil en sterk tilbakerefleksjon indikere hard bunn, mens svakere refleksjon indikererer bløterer bunn. Sjøbunnens beskaffenhet tolket ut fra reflektivitet gir indikasjoner på type sediment og dermed også opplysninger om sedimentasjonsforhold og prosesser på bunnen.
Gassoppkommer
Gassoppkommer er fenomener på havbunnen der gass siver ut fra berggrunnen eller sedimentene. Gass som siver ut kan ha ulike opprinnelser, som f.eks. biogen, termogen eller abiotiske prosesser og kan ha stor betydning for både dyrelivet, stabilitet av havbunnen og klima.
Marine sedimentasjonsmiljø, regional
Datasettet gir en oversikt over dominerende sedimentasjonsmiljø i det kartlagte området. Dette er en tolkning av hvilke prosesser som virker på og nær havbunnen når det gjelder avsetning, transport og utvasking av sedimenter. Marine sedimentasjonsmiljø, regional er ett av produktene til MAREANO-programmet og dekker de kartlagte havområder på norsk kontinentalsokkel i Norskehavet og Barentshavet.
Bunnsedimenter - dannelse
Bunnsedimenter (dannelse) forteller hvilke geologiske prosesser som har avsatt sedimentene i de øverste 1-2 m av havbunnen. Kartet tilsvarer kvartærgeologisk kart på land. Datasettserien består av tre datasett: Bunnsedimenter (dannelse), oversikt, Bunnsedimenter (dannelse), regional og Bunnsedimenter (dannelse), detaljert, som er digitalisert i ulike målestokker og har ulike dekningsområder.
Grunnvannsborehull
Datasettet gir en landsdekkende oversikt over borede grunnvannsbrønner, energibrønner og naturlige oppkommer av grunnvann (tidligere kalt kilder). Datasettet viser lokalisering og tekniske, administrative og geologiske forhold registrert for grunnvanns- og energibrønner. Oftest er de registrert av borefirma iht. oppgaveplikten etter Vannressursloven §46. Dataene er tilgjengelig i GRANADA - Nasjonal grunnvannsdatabase https://geo.ngu.no/kart/granada_mobil/
Relativ bunnhardhet, konfidensielle data
Datasettet viser reflektivitetstyrke fra sjøbunnen. Reflektivitetsstyrke sier noe om sjøbunnens akustiske respons, noe som kan gi indikasjoner om sjøbunnenes beskaffenhet. Generelt vil en sterk tilbakerefleksjon indikere hard bunn, mens svakere refleksjon indikererer bløterer bunn. Sjøbunnens beskaffenhet tolket ut fra reflektivitet gir indikasjoner på type sediment og dermed også opplysninger om sedimentasjonsforhold og prosesser på bunnen.